Options
Translation of dystopian fiction: translations of dystopian features in Ray Bradbury’s novel Fahrenheit 451
Karalukaitė, Loreta |
The master thesis “Translation of Dystopian Fiction: Translations of Dystopian Features in Ray Bradbury’s Novel Fahrenheit 451” analyses the translations of this novel done by Valentina Churginaitė and Edita Mažonienė. This thesis holds the following research question: What translation strategies do Valentina Churginaitė and Edita Mažonienė apply in their translations of dystopian features in Ray Bradbury’s novel Fahrenheit 451? Dystopian fiction and their translations into Lithuanian with regards to genre features have not been widely discussed which can be considered as the novelty of this thesis. Since the chosen novel has already been translated into Lithuanian twice (Churginaitė 1961 and Mažonienė 2017), both translations are analysed and then compared. The objectives of this thesis are as follows: (1) to analyse the features of dystopian fiction in Ray Bradbury’s novel Fahrenheit 451; (2) to present Churginaitė’s and Mažonienė’s translations of dystopian features in Ray Bradbury’s novel Fahrenheit 451; (3) to investigate the levels of equivalence at which Churginaitė and Mažonienė have translated the selected examples; and (4) to examine prevailing translation strategies in the selected examples of Churginaitė’s and Mažonienė’s translations of dystopian features. The theoretical part of this thesis focuses on two issues: first, genre, literary genre, dystopian fiction genre, and genre significance in translation; second, translation strategies and levels of equivalence. This part is composed on the basis of such scholars as Andrew Chesterman (1997), Mona Baker (2001; 2011), and Ryan J. Barrilleaux (2012). The analytical part of this thesis is based on the features of dystopian fiction by Barrileuax, levels of equivalence according to Baker, and classification of translation strategies suggested by Chesterman. Firstly, 39 passages in which dystopian features are revealed through firemen, Mechanical Hound, TV parlor, the Seashells have been selected and analysed. Secondly, both translations of the selected passages have been analysed. In total, 174 translation cases have been selected from the passages, 59 of which have been analysed in greater detail. All the findings have been grouped under four before-mentioned categories. Finally, all the collected cases have been analysed in terms of levels of equivalence and applied translation strategies. Only five most frequently used translation strategies in each translation have been further discussed. Conclusions of this thesis have revealed the results of the research and answered the raised question. In the first translation of the novel, dystopian features are translated using the following strategies: S8: Paraphrase, G1: Literal translation, S1: Synonymy, Pr2: Explicitness change and G4: Unit shift, whereas in the second translation of the novel, they are as follows: Pr2: Explicitness change, S8: Paraphrase, S1: Synonymy, G4: Unit shift, and G3: Transposition
Baigiamajame magistro darbe „Distopinės literatūros vertimas: Ray Bradbury romane „451º Farenheito“ esančių distopijos elementų vertimas į lietuvių kalbą“ analizuojami Valentinos Churginaitės ir Editos Mažonienės vertimai. Iškeliamas tyrimo klausimas: „Kokias vertimo strategijas vertėjos taiko versdamos Ray Bradbury romane „451º Farenheito“ esančius distopijos elementus?“ Distopinės literatūra ir jos, kaip žanro, vertimas į lietuvių kalbą dar nėra tirti, todėl tai yra šio darbo naujumas. Kadangi pasirinktas romanas į lietuvių kalbą yra išverstas jau du kartus (Churginaitė 1961 ir Mažonienė 2017), abu vertimai yra išanalizuoti ir palyginti. Šio darbo uždaviniai: (1) išanalizuoti Ray Bradbury romane „451º Farenheito“ esančius distopijos elementus, (2) apžvelgti, kaip Churginaitė ir Mažonienė išvertė romane esančius distopijos elementus, (3) ištirti, kokiais ekvivalentiškumo lygmenimis Churginaitė ir Mažonienė parinktus pavyzdžius išvertė, (4) išsiaiškinti, kokias vertimo strategijas Churginaitė ir Mažonienė dažniausiai taikė versdamos romane esančius distopijos elementus. Teorinėje šio darbo dalyje aptariamos dvi temos: žanras (literatūrs žanras, distopinė literatūra ir žanro svarba vertime) ir vertimo strategijos bei ekvivalentiškumo lygmenys. Šioje dalyje remiamasi Andrew Chesterman (1997), Mona Baker (2001; 2011), Ryan J. Barrilleaux (2012) ir kt. darbais. Analitinė šio darbo dalis paremta Barrilleaux pateiktais distopijos elementais, Baker pasiūlytais ekvivalentiškumo lygmenimis ir Chesterman parengta vertimo strategijų klasifikacija. Pirmiausia išrinktos ir išanalizuotos 39 ištraukos, kuriose distopijos elementai atsiskleidžia per gaisrininkus, Mechaninį šunį, TV svetainę ir Kriaukleles. Paskui išnalizuoti abu pasirinktų ištraukų vertimai. Pasirinktose ištraukose surasti 174 vertimo atvejai, iš jų – 59 išanalizuoti nuodugniau. Rezultatai sugrupuoti į keturias minėtąsias kategorijas. Galiausiai visi surasti vertimo atvejai išanalizuoti atsižvelgiant į taikytus ekvivalentiškumo lygmenis ir vertimo strategijas. Iš abiejų vertimų išrinkta po penkias dažniausiai taikomas vertimo strategijos, kurios išanalizuotos nuodugniau. Išvadose atskleidžiami tyrimo rezultatai ir atsakytas tyrimo klausimas. Pirmajame romano vertime distopijos elementai išversti taikant šias strategijas: S8: Perfrazavimas, G1: Tiesioginis vertimas, S1: Sinonimai, Pr2: Konkretumo pakeitimai ir G4: Kalbos vienetų perkėlimai.Antrajame romano vertime vyrauja šios strategijos: Pr2: Konkretumo pakeitimai, S8: Perfrazavimas, S1: Sinonimai, G4: Kalbos vienetų perkėlimai ir G3: Transpozicija.